Subject: RE: Soolise võrdsuse ja võrdsete võimaluste seaduse eelnõu
From: "Martti Merila" <[email-masked]>
To: "info.mkm - MKM",Käthlin Sander - MKM
Cc: "[email-masked]"
Date: Thu, 13 Jun 2024 15:08:52 +0300

Tere!

Esitasite meile arvamuse avaldamiseks soolise võrdsuse ja võrdsete
võimaluste seaduse eelnõu (edaspidi „eelnõu“).[1]  Esitame käesolevaga oma
seisukoha eelnõu osas.

Vanus ja terviseseisund/puue on ajalooliselt keskse tähtsusega
kriteeriumid kindlustusriski hindamisel elukindlustuses ja
kahjukindlustuses ning see ei tulene mitte soovist kedagi diskrimineerida,
vaid erinevate kindlustusriskide iseloomust. Eelnõus on selle asjaoluga
arvestatud (§ 14 lg 4), kuid meie arvates on sätte sõnastus liiga
abstraktne ja laialivalguv ning sellisena omane pigem direktiivi sättele.
Säte peas sisaldama valdkonna reguleerimist vajavate õigussuhete selgeid
ja seaduse vahetu kohaldatavuse huvides piisavalt üksikasjalikke
regulatsioone.

Eelnõus sisalduv vanusel või puudel põhineva diskrimineerimise erandi
sõnastus on ebaselge ja teeme ettepaneku seda muuta. Seletuskirjas
puuduvad selgitused, mida tuleks mõista õiguspärase eesmärgina ning
sellise eesmärgi saavutamiseks asjakohaste ja vajalike vahenditena, samuti
kuidas tuleks mõista ja käsitada kliendi individuaalset olukorda. Erandit
saab eelnõu sõnastuse järgi kasutada juhul, kui vanus või terviseseisund
on riskide hindamisel määrav tegur – riski hindamisel võetakse aluseks
erinevaid tegureid ja on problemaatiline määratleda, kuivõrd määrav on üks
tegur võrreldes teisega. Leiame, et selliste täienduste lisamine
seadusesse ei ole üldse vajalik, kuna sama eesmärk on saavutatav juba
sõnastuse esimese poolega, mis viitab asjakohaste
aktuaarsete/statistiliste andmete kasutamisele. Kui erinev kohtlemine
kindlustusriski hindamisel põhineb täpsetel, aja- ja asjakohastel
aktuaarsetel või statistilistel andmetel, siis on juba olemuslikult
tegemist õiguspärase eesmärgiga – tagada kindlustusteenuse kättesaadavus
õiglase hinna ja muude tingimustega nii paljudele isikutele kui võimalik.
Kui aktuaarsed või statistilised andmed näitavad, et ühel kliendigrupil,
kes põeb teatud haigust või kellel on puue, esineb suurem
kindlustusjuhtumi toimumise tõenäosus, siis peab kindlustusandja selliseid
asjaolusid riski aktsepteerimisel arvesse võtma.

Kui kindlustusandja selliseid asjaolusid ei arvesta, tähendab see
lõppastmes seda, et suureneb kogu portfelli risk ning ühtlasi ka hind
kõigi klientide jaoks ja sellest tulenevalt väheneb ka teenuse
kättesaadavus. Samamoodi, kui kindlustusandjal puuduvad statistilised
andmed teatud haruldaste haiguste kohta või kui puue on juba tekkinud,
siis puuduvad andmed tõsisema puude tekkimise tõenäosuse kohta, ei ole
kindlustusandjal võimalik sellist riski aktsepteerida. See tähendab, et
teatud juhtudel ei ole kindlustusandjal võimalik ka kliendi individuaalset
olukorda arvesse võtta. Selleks, et tagada õiglased tingimused kõigile
klientidele, peab kindlustusandja riskhindamisel võtma arvesse kliendi
terviseseisundit, sealhulgas puuet, ning olemasolevate andmete põhjal
kehtestama riskile erineva hinna või kui andmed puuduvad või risk on liiga
suur, siis sellise riski kindlustamisest keelduma. Selliseid meetmeid nagu
täpsed kindlustusriski hindamise eeskirjad, mis näevad ette riskist
lähtuvalt erinevate hindade kehtestamise ning ebaselge või liiga kõrge
riski kindlustamisest keeldumise, tuleks juba olemuslikult lugeda
asjakohasteks ja vajalikeks vahenditeks tagamaks õiglased
kindlustustingimused kõigile klientidele.

Pakutud sõnastuse puhul on keeruline mõista, kuidas peaks praktikas
rakendama individuaalse olukorra arvestamist ning kuidas mõistma ja
sisustada lauseosa „objektiivselt põhjendatav õiguspärase eesmärgiga ja
selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.“.  Saame
aru, et see sõnastus tõukub võrdse kohtlemise direktiivi eelnõust, kuid
arvestades selle menetluse algstaadiumit, on selle vastava säte allikana
kasutamine meie arvates asjakohatu, kuivõrd direktiivi kõnealuse sätte
sõnastus on prognoosimatu. Pealegi, nagu eespool kirjutasime, on allikaks
olev säte siseriikliku regulatsiooni jaoks liiga laialivalguv, nagu
eespool osutasime.

Samuti leiame, et nõuet võtta arvesse kliendi individuaalset olukorda võib
tõlgendada väga laialt ning ilma konkreetsete selgitusteta ei tohiks
sellist sõnastust seaduses kasutada.  Seaduseelnõust jääb ebaselgeks, mida
täpselt peab kindlustusandja riskihindamisel arvestama, kuna statistiliste
andmete kasutamine ja kliendi individuaalse olukorra arvestamine võivad
olla vastuolus. Näiteks võib kindlustusandja kasutada statistikat teatud
haigusega seotud suremusriski kohta, aga on võimatu prognoosida kuidas
selline haigus progresseerub iga konkreetse juhtumi puhul. Seetõttu ei saa
kindlustusandja arvestada iga kliendi individuaalset olukorda, vaid ikkagi
tugineda statistikale.

Kindlustus töötabki nii, et risk jaotatakse/hajutatakse suure hulga
kindlustusvõtjate vahel. Segmendi- või portfellipõhine riskihindamine
tähendab, et arvesse võetakse vastavasse segmenti kuuluvate isikute
keskmistatud statistilised omadused, mitte konkreetse kindlustusvõtja
olukord.

Kui statistika näitab selgelt, et noorte juhtide liiklusrisk on
statistiliselt kõrgem kui kogenud juhtidel, siis ei peaks kindlustusandja
hakkama iga noore juhi „individuaalset olukorda“ eraldi arvestama ning
hindama, kas konkreetse noore juhi risk on kõrgem või mitte. Kui
statistika näitab, et eakamate reisijate keskmine reisikindlustuse kahju
on oluliselt kõrgem kui noorematel reisijatel, ei peaks kindlustusandja
hakkama konkreetsele eakamale reisijale tegema „individuaalset
tervisekontrolli“, et välja selgitada, milline on konkreetselt tema
terviserisk.

Vanusest tulenev erikohtlemine ei pruugi alati olla seotud „riskide
hindamisega“. Näiteks on turupraktikas tavaline, et
õnnetusjuhtumikindlustuses ei saa alaealised (oma seadusliku esindaja
kaudu) määrata soodustatud isikut. (Alaealise kindlustatu surma korral
makstakse hüvitis välja alaealise pärijatele vastavalt nende osale
pärandis.)

Eeltoodut arvestades teeme ettepaneku viidata sõnastuses üksnes
aktuaarsete ja statistiliste andmete kasutamisele (Saksa VõrdKS eeskujul):

„(4) Vanuseliseks või puudel põhinevaks diskrimineerimiseks ei loeta:

2) Kindlustuslepingute sõlmimisel, täitmisel ja lõpetamisel ei peeta isiku
diskrimineerimiseks isikute erinevat kohtlemist puude ja vanuse alusel,
kui see on põhjendatud statistiliste andmetega ja kindlustusmatemaatiliste
arvutustega.

Meie hinnangul on põhjendatud aluseks võtta Saksmaa võrdse kohtlemise
regulatsioon (Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz, edaspidi AGG) , sest ka
meie eraõigus (sh VÕS kindlustuslepingute regulatsioon põhineb saksa
õigusel) . AGG § 19 lg 1 p-s 2 on selgesõnaliselt keelatud isikute
diskrimineerimine rassilise või etnilisepäritolu, soo, usutunnistuse,
puude, vanuse või seksuaalse identiteedi alusel tsiviilõiguslike
kindlustuslepingute sõlmimisel, täitmisel ja lõpetamisel. Keeld ei ole
siiski absoluutne. AGG § 20 lg 2 teine sätestab tingimused, mille
esinemisel on isiku ebavõrdne kohtlemine kindlustuslepingute sõlmimisel,
täitmisel ja lõpetamisel lubatud. AGG § 20 lg 2 teine lause lubab
kindlustuslepingute sõlmimisel, täitmisel ja lõpetamisel isikute erinevat
kohtlemist usutunnistuse, puude, vanuse või seksuaalse identiteedi alusel
üksnes juhul, kui see põhineb riskide adekvaatse arvutamise tunnustatud
põhimõtetel, eelkõige statistiliste andmete alusel tehtud
kindlustusmatemaatiliselt määratud riskianalüüsil. Saksamaa
õiguskirjanduses on selgitatud, et AGG § 19 lg 1 p 2 ja § 20 lg 2 teise
lause koosmõjus on keelatud isikute meelevaldne ebavõrdne kohtlemine
usutunnistuse, puude, vanuse või seksuaalse identiteedi alusel
kindlustuslepingute sõlmimisel, täitmisel ja lõpetamisel  (vt Thüsing.
Münchener Kommentar zum BGB. 9. Auflage 2021. AGG § 20 Zulässige
unterschiedliche Behandlung, vnr 55) . Põhjendatud juhtudel, kui seda
kinnitavad statistilised andmed ja kindlustusmatemaatilised
riskianalüüsid, on isikute erineva kohtlemine usutunnistuse, puude, vanuse
või seksuaalse identiteedi alusel kindlustuslepingute sõlmimisel,
täitmisel ja lõpetamisel lubatud.

Vanuse alusel isikute erineva kohtlemise kohta on selgitatud, et
üldtunnustatud põhimõtteks loetakse, et elu-, haigus- ja
õnnetusjuhtumikindlustuse puhul sõltuvad paljud riskid kindlustatud isiku
vanusest. Sellele vaatamata on siiski kindlustusandja vaidluse korral
kohustatud tõendama, et vanusel on kontrollitavad ja arvutuslikud
põhjendused isikute erinevaks kohtlemiseks. Kõige problemaatilisemaks
peetakse kindlat vanuselist piiri, millest vanemate isikutega enam
kindlustuslepingut ei sõlmita. Kindlustusmatemaatilise riskihinnangu või
statistiliste andmete kohaselt ei ole võimalik reeglina väita, et teatud
vanuseni on kindlustuslepingute sõlmimine oluliselt väiksema riskiga ja
ühe päeva pärast, kui see vanus on ületatud, on riskid sedavõrd
suurenenud, et kindlustuslepingute sõlmimine on välistatud. Siiski
peetakse ka vanuselist ülempiiri (või alampiiri) Saksamaal võimalikuks ja
lubatavaks. Vanuselise ülempiiri seadmine võimaldab hoida kokku
kindlustuslepingu sõlmimisel kaasnevaid halduskulusid, mis kaasneksid
teatud vanuse ületanud isikutele tõenäoliselt vastuvõetamatult kõrgete
kuludega kindlustuslepingu pakkumuste tegemisega (vt Thüsing. Münchener
Kommentar zum BGB. 9. Auflage 2021. AGG § 20 Zulässige unterschiedliche
Behandlung, vnr 64).

Sellise muudatuse tegemisel oleks kindlustusandjatel võimalik ise lähtudes
olemasolevatest andmetest ja arvutustest otsustada riskitaseme üle, mida
nad on valmis aktsepteerima. Tagatud oleks, et iga isik maksab
lisatasu/kindlustusmakset vastavalt objektiivselt põhjendatud ja tõendatud
riskile, mille ta portfelli toob. Kindlustuslepingu sõlmisest saaks selts
keelduda, kui isiku puudest või vanusest tulenev riskifaktor on tõendatult
väga suur või seda on kindlustusseltsil võimatu hinnata. Soovitav oleks ka
seletuskirjas tuua kindlustuspraktikast erinevaid asjakohaseid näiteid
ning kirjeldada võimalikku praktilist tõendamisprotseduuri
diskrimineerimiskahtluse kontrolli juhtumite puhuks.

Palume meie ettepanekuid eelnõu edasisel menetlemisel arvestada. Oleme
meeleldi valmis vajadusel kohtuma ja oma ettepanekuid täiendavalt
selgitama.

Lugupidamisega

Martti Merila

Õigusvaldkonna juht

5074563

From: LKF <[email-masked]>
Sent: Thursday, May 23, 2024 9:11 AM
To: Martti Merila <[email-masked]>
Cc: Mart Jesse <[email-masked]>
Subject: FW: Soolise võrdsuse ja võrdsete võimaluste seaduse eelnõu
Importance: Low

Tere

Vastamisel on kirja number 23653

Ilusat päeva

Mairis

From: [email-masked] <[email-masked]>
Sent: Thursday, May 23, 2024 9:01 AM
To: Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei
<[email-masked]>; Tööinspektsioon <[email-masked]>; Andmekaitse Inspektsioon
<[email-masked]>; Eesti Tööandjate Keskliit <[email-masked]>; Eesti
Kaubandus-Tööstuskoda <[email-masked]>; Eesti Väike- ja Keskmiste
Ettevõtjate Assotsiatsioon <[email-masked]>; Eesti Puuetega Inimeste Koda
<[email-masked]>; Eesti Ametiühingute Keskliit <[email-masked]>; SA
Eesti Inimõiguste Keskus <[email-masked]>; Eesti Naisteühenduste
Ümarlaud <[email-masked]>; Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus <[email-masked]>;
Eesti Naiste Koostöökett <[email-masked]>; Eesti LGBT Ühing
<[email-masked]>; Eesti Transinimeste Ühing <[email-masked]>; MTÜ
Eesti Noorteühenduste Liit <[email-masked]>; Eesti Üliõpilaskondade Liit
<[email-masked]>; Eesti Õpilasesinduste Liit <[email-masked]>; Eesti
Puuetega Naiste Ühenduste Liit <[email-masked]>; Eesti Pensionäride
Ühenduste Liit <[email-masked]>; Rektorite Nõukogu <[email-masked]>;
Rakenduskõrgkoolide Rektorite Nõukogu <[email-masked]>; Eesti Kirikute
Nõukogu <[email-masked]>; Vabaühenduste Liit <[email-masked]>; MTÜ Kuldne
Liiga <[email-masked]>; MTÜ Oma Tuba <[email-masked]>; Eesti
Personalijuhtimise Ühing PARE <[email-masked]>; Eesti Kaupmeeste Liit
<[email-masked]>; [email-masked]
Subject: Soolise võrdsuse ja võrdsete võimaluste seaduse eelnõu
Importance: Low

Aadressilt [email-masked] <mailto:[email-masked]>  ei saadeta teile
sageli meilisõnumeid. Lugege täpsemat teavet selle kohta, miks see on
oluline <https://aka.ms/LearnAboutSenderIdentification>

Tere!

Teile on saadetud dokumendihaldussüsteemi Delta kaudu dokument.

Pealkiri: Soolise võrdsuse ja võrdsete võimaluste seaduse eelnõu

Registreerimise kuupäev: 23.05.2024

Registreerimise number: 2-2/1450-1.

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Suur-Ameerika 1
10122 Tallinn
625 6342
[email-masked] <mailto:[email-masked]>
 <http://www.mkm.ee/> http://www.mkm.ee

  _____

[1]
<https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/e0ed57c5-9ef4-4ccc-89d4-9d
f3495ffb81>
https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/e0ed57c5-9ef4-4ccc-89d4-9df
3495ffb81